Aplaus ei taha lõppeda… Inimesed Regionaalhaigla suures saalis on püsti tõusnud, et plaksutada ja austust avaldada haigla kõige auväärsema tiitli grand man kandjale, kelleks on põletusravi edendamisele pühendunud dr Ain Seimar.
Tekst: Stina Eilsen
„Soe, aus, kohusetundlik, korrektne, empaatiline, hea huumorimeelega, töökas,“ kõlavad Aini iseloomustavad sõnad.
Dr Ain Seimar ise jääb tagasihoidlikuks. „Raskete põletustraumade ravi on alati meeskonnatöö ja selle ravi eri etappidel võib teatud juhtudel olla see meeskond väga-väga suur. Seetõttu kuulub see tänu ka kõigile mu kolleegidele põletusravi ja plastikakirurgia üksusest, III intensiivravist, operatsioonikeskusest, lisaks taastusravispetsialistidele ja füsioteraapia spetsialistidele, infektsiooni- ja toitumisspetsialistidele,“ rõhutab ta meeskonnatöö olulisust ning lisab: „Pika raviprotsessi jooksul on meil vaja olnud praktiliselt kõikide erialade kolleege, kes on aidanud oma nõuga lahendada neid probleeme, mida meie ei oska. Aitäh kõigile!“
Kui kuskil Eestis – olgu see kõige kaugem nurk Lõuna-Eestis, Ida-Virumaal või Setomaal – on juhtunud raske põletustrauma, tuuakse patsient Regionaalhaigla põletusravikeskusesse. Selle ainulaadse, kõige raskemate põletusravi vajavate patsientide aitamisele pühendunud keskuse alustalaks on olnud dr Ain Seimar koos dr Tiiu Kahaga. Tugeva tandemina on nad vankumatult seisnud põletusravi edendamise eest Eestis ning oma teadmiste ja kogemustega päästnud palju inimelusid. Mõlemad on töötanud ka legendaarses A. Seppo kliinikus ja Keila Haiglas ning nende teadmiste najal üles ehitanud põletusravi kompetentsikeskuse Regionaalhaiglas.
Põletusravi edendamine on südameasi
„Ainiga on olnud hea ja turvaline töötada, Ain on tark, ta on alati abiks nõu ja jõuga, ta on väga kohusetundlik ja korrektne. Kui Ain on nädalavahetusel valves, siis võib unustada, et sul on rasked haiged, sest kõik on alati hoitud ja ravitud. Operatsioonitoas on Ain väga rahulik ja tasakaalukas ning vajadusel võtab ta ka patsiendi endise maadlejana topeltnelsonisse ja pöörab hopsti teisele küljele,“ iseloomustab dr Tiiu Kaha oma lähedast kolleegi.
Kahe arsti tutvus algas 1987. aastal, kui dr Kaha läks noore tohtrina tööle Seppo kliinikusse, kus dr Seimar oli juba mõne aasta töötanud. „Ta õpetas mind väga palju, kuidas põletustega haigeid ravida,“ meenutab dr Kaha. Pärast Seppo kliiniku likvideerimist jäädi edasi kolleegideks Keila Haiglas, kus dr Seimarist sai osakonnajuhataja. „Sellest päevast alates toimus põleturavis täielik paradigma muutus, juurutasime uusi ravimeetodeid, saime uusi ravivahendeid ja instrumente ning saime päästa üha raskemaid põletustraumadega patsiente. 2004. aastal tulime koos Regionaalhaiglasse.“
Dr Seimaril jagub alati aega ka teadlikkuse tõstmise nimel tegutsemisele, ikka sobitab ta tihedasse graafikusse vajadusel intervjuu, et vastata ajakirjanike küsimustele, kuidas põletustraumasid vältida ja kuidas lihtsamate põletustega kodus hakkama saada. Põletusravi arstina võib ta head meelt tunda, sest raskete põletustraumade arv on vähenenud. „Põletuste arv, eriti hukkunute arv, on aastatega langenud päris palju. See langus sai päris kiire alguse 2008.‒2009. aastate paiku ja just 2009. aastast on meil suitsuandur kohustuslik – võimalik, et see on kokkusattumus, aga tõenäoliselt on sellel ikkagi tugev seos,“ rääkis dr Seimar ETV saates „Tervist“.
![Dr Ain Seimar ja dr Tiiu Kaha](/sites/traumakeskus.ee/files/inline-images/Ain%20Seimar%2C%20Tiiu%20Kaha%2C%20Regionaalhaigla.jpg)
Kolleegidel jagub palju kiitust
Regionaalhaigla ülemarst dr Kristo Erikson meenutab esimesi tööalaseid kokkupuutumisi: „Dr Seimar oli üks esimesi kirurge, kellega kohtusin kliinilise töö käigus 2018. aastal III intensiivravi osakonnas. Dr Seimarile mõeldes tulevad kohe meelde mure patsiendi pärast, empaatia, keskendumine. Empaatiat ja professionaalsust jagub igale patsiendile ning viisakust ja kollegiaalsust kõigile kolleegidele. Pikast ja raskest tööst hoolimata on dr Seimar säilitanud huumorimeele ja suudab jätkuvalt olla eriala eestvedaja.“
Kirurgiakliiniku juht dr Andre Trudnikov lisab: „Dr Ain Seimar on rohkem kui lihtsalt arst. Ta on juhendaja, õpetaja ja mentor, kelle kogemused ja tarkus on kujundanud mitme põlvkonna arste. Keegi on tabavalt öelnud: „Inimesed unustavad, mida sa ütlesid, inimesed unustavad, mida sa tegid, kuid inimesed ei unusta kunagi, kuidas sa neid tundma panid.“ Kokkusaamised dr Seimariga tekitavad alati meeldiva ja südamliku tunde, mida – ma usun – on paljud meist kogenud. Aitäh, Ain, et oled meile eeskujuks mitte ainult arstina, vaid ka inimesena!
„Aini peale mõeldes tulevad esimesena meelde hoolimine, soojus, tähelepanu ja seda nii oma patsientide kui ka kolleegide puhul. Ta on väga hea kolleeg ja arst, kelle peale saab alati loota, kes seisab oma patsientide eest ja ravib neid suure pühendumusega n-ö algusest lõpuni,“ ütleb intensiivravikeskuse juhataja dr Kairi Marie Riigor.
Patsiendid hindavad head huumorit ja toetavaid sõnu
Lisaks suurtele teadmistele põletusravi valdkonnas on dr Seimar ka muhe kolleeg, kes on võitnud oma vaheda oleku ja hea naljasoonega kolleegide südame. Kõige lähedasemad kolleegid on dr Seimari iseloomustamiseks pead kokku pannud ning valminud on humoorikas jutt, mille esitamise au „Grand man’i“ tänuõhtul kuulub ortopeediakeskuse juhile dr Vahur Metsnale.
„Dr Ain Seimar on tuntud ka kui leekide lord ja tema töö on nagu tuletõrjeüksus, alati valmis, kui keegi on end grillipeol liiga tõsiselt võtnud. Dr Seimar teab, et tuli võib olla hea teenija, kuid halb peremees, seega on tema ülesandeks tuua leekide ohvrid tagasi täies jõus. Ta ei ole lihtsalt arst, vaid nagu kosmeetiline nõid, kes teeb oma võlukepiga, mis juhtumisi näeb välja nagu kirurgiline instrument, imesid, muutes arme ja taastades lootusi. Tema huumorimeel on sama terav kui skalpell ja ta teab, et parim viis ravida ei ole ainult salvide ja sidemetega, vaid ka naeru ja positiivsusega.“